З розвитком інтернет-комерції аферисти постійно пристосовуються до потреб суспільства. Під час воєнного стану шахраї «продають» військову амуніцію, дрони, зарядні станції, бронескло тощо. Напередодні свят їх асортимент «поповнюється» подарунками та оздобленням.
Обираючи в інтернеті подарунки для своїх близьких варто пам’ятати, що шахраї намагаються максимально замаскуватися під добросовісних продавців. На своїх ресурсах розміщують яскраві фото товарів, пишуть позитивні фейкові відгуки, жваво консультують потенційних замовників, спокушаючи їх привабливими цінами та акційними знижками.
Основна мета зловмисників – переконати покупців здійснити повну або часткову передплату. Після цього продавці перестають виходити на зв’язок, а жертва не отримує оплачений товар чи послугу.
Іншою популярною шахрайською схемою є фішинг – створення фейкових клонів популярних інтернет-магазинів. Зловмисники переконують громадян перейти за фішинговим посиланням для оплати товару. Вводячи платіжну інформацію на сайтах-двійниках, покупці фактично передають дані банківської картки аферистам. Використовуючи їх, шахраї привласнюють гроші з рахунків громадян.
Кіберполіція рекомендує дотримуватися наступних порад для безпечного шопінгу в Інтернеті:
- купуйте та сплачуйте лише на перевірених ресурсах;
- почитайте відгуки про продавця та дізнайтеся історію роботи інтернет-магазину;
- не переходьте за сумнівними гіперпосиланнями, адже за ними може ховатися фішинговий ресурс. Уважно переглядайте URL-адресу потрібного сайту – неточність навіть в один символ може свідчити, що ви опинилися на фішинговому ресурсі;
- сплачуйте гроші після отримання товару аби мінімізувати ризики втрати грошей;
- без нагальної потреби не повідомляйте нікому дані своєї банківської картки (особливо CVV-код та термін дії);
- заведіть окрему інтернет-картку для онлайн-шопінгу, на яку переказуйте лише ту суму, що необхідна для оплати;
- при купівлі на платформі оголошень, обговорюйте деталі угоди тільки в чаті цієї платформи та не переходьте у сторонні месенджери: туди зловмисники можуть надіслати фішингові посилання;
Якщо ж інформацію про банківську карту розголошено, зверніться до банку та заблокуйте картку.
![](thumb_159539_800_600_0_0_auto.jpeg)